![Loading Events](https://egbyyegs5is.exactdn.com/wp-content/plugins/the-events-calendar/src/resources/images/tribe-loading.gif?strip=all&lossy=1&w=696&ssl=1)
- This event has passed.
Polgár Csaba: Fény-nyomatok–Leplek–Képek
2012, December 6 @ 17:00 - 2013, January 6 @ 18:00 UTC+0
Free![Polgár_Csaba_Illúzió_2004_részlet_fénynyomat_vászon_420x160cm](https://egbyyegs5is.exactdn.com/wp-content/uploads/2012/11/polgar_csaba_illuzio_2004_reszlet_fenynyomat_vaszon_420x160cm.jpg?strip=all&lossy=1&ssl=1)
Bevezetőt mond Fábián László író, megnyitja Keserü Katalin művészettörténész
A Budapest Galériában Polgár Csaba különleges válogatást mutat be: együtt láthatóak itt a kilencvenes évek végétől 2012-ig terjedő időszak különféle műfajú munkái, a fény-nyomatok, a leplek és a festmények.
Bevezetőt mond Fábián László író, megnyitja Keserü Katalin művészettörténész
A Budapest Galériában Polgár Csaba különleges válogatást mutat be: együtt láthatóak itt a kilencvenes évek végétől 2012-ig terjedő időszak különféle műfajú munkái, a fény-nyomatok, a leplek és a festmények.
„ Hogy történelmünkben mikor találkozhattunk először fénynyomatszerű jelenséggel, nem tudhatjuk. /…/ Csupán sejthetjük, hogy először talán az ősember figyelhette meg saját bőrén a napfény expozícióját, a világosan maradó foltokat karperecei, nyakában hordott amulettjei, vagy a testére vett állatbőrök alatt. Az első fotogenikus lenyomatok ekként adódhattak és válhattak az észlelés, majd a felismerés működtetőivé, hogy aztán nagyon sok idővel később a mesterségesen festett anyagainkon is megfigyelhessük az expozíció reciprok jelenségét: a fakulást. Mindezek kapcsán olyan szavakkal bővíthettük szótárunkat, mint az említettek, továbbá mint photogenic drawing, fotogram, fény-nyomat.
A legkorábbi tanulmányozható eset ezek sorában Henry Fox Talbot nevéhez fűződik, aki mintegy százötven évvel ezelőtt hozta létre az első fény-nyomatot – photogenic drawingot, ahogy nevezte. A fényérzékenyített papírra helyezett zabkalászok olyan illúzióval illetik szemünket, hogy szinte valóságosnak láthatjuk őket. Ekkortájt 1839-et írtak. /…/
Polgár Csaba jellemzőjeként említhetjük, hogy nem az érzékenyített fotoemulziót választja eszközéül, hanem egy direktebb lehetőséget, a köznapit, a feketére festett klottvásznat. /…/ Fény-nyomatai a photogenic vagy a fotogram-nyomatokkal ellentétben, mindig pozitív, vizuális képletek. A fény itt nem éget, nem feketít, hanem kigyengít, fehérít. Ahol a fehérség ott az eredet. A sötétség mindig a közelit, az éppenit testesíti. /…/ Nagy kedvvel művel még egy rokon technikát, az átnyomásét, a frottázst. Ezek zöme olaszországi utazások során készült. Klasszikus latin szövegek, antikvák, sírsztélék arcképei, ornamentikák tűnnek fel…” [Attalai Gábor, Polgár Csaba fény-nyomatai és frottázsai, 1993]